box 27/5
23. Der Schleier der Pierrette
Telephen 12.291.
„9
„ODSERTER
I. Seterr. behördl. konz. Unternehmen für Zeitungs-Ausschaltte
Wien, I., Concordlaplatz 4.
Vertretungen
in Berlin, Basel, Budapest, Chicago, Cleveland, Christiasia,
Geaf, Kopenhagen, London, Madrid, Mailand, Minneapolta,
Nee-Vork, Paris, Rom, San Francisco, Stockbolm, St. Petese¬
burg, Toronto.
Seclesagebe, #
Ausschnin am Heidlirre Ategs
vom)2. 5
Weteeun
usen og Egil Eide 1 hovedrollerne.
Felix Salten: „Livets alvor“.
Ntum teaterkunst.
Foran „Brudesloret“ gik en en¬
akter av Felix Salten: „Livets al¬
„Brudesloret“
Hovedmotivet er her, at den
ansete laege, regjeringsraad dr. Kon¬
Enhver, som kjender Richard
rad Hopfner kaldes til sin svoger,
Wagners senere verker, vil vite, at¬
friherre Hugo von Neustift for, at
der findes dramatiske situationer,
undersoke denne, da han feler sig
Hvor ord ikke alene er overflodige,
syk. Doktoren erklarer, at den unge
men vilde virke likefrem forstyrrende,
mand bare har en kort tid at leve.
mens det stumme spil og orkestret i Friherren gripes forst av en forfer¬
forening utfylder de kunstneriske delig angst, men fatter sig saa og
krav. Idealet av en pantomime vilde Itruer med at skyte doktoren for av
vere, om en riekke av saadanne sce-Idenne at lare, siger han, hvorledes
ner kunde sammenfeies til et heltman skal se deden i einene. Litt
verk. En saa streng fremgangsmaate efter litt begynder doktoren at tro,
vilde sikkert volde de sterste van-Tat truslen er alvorlig ment. Han
skeligheter, og — saavidt mig be-gaar da fra moraliseren over til at
kjendt — er det heller ikke forsekt. Itrygle om sit liv, idet han samtidig
Man er i pantomimen vant til atforsikrer Hugo, at han ikke skal de:
finde optrin, hvor tale eller sang er „Jeg skal gjore alt for at redde dig.“
underforstaat. Dette er da ogsaa til-Men da hverken benner eller lefter
forldet i Schnitzlers og Dohnanyis fnytter, skjalder han Hugo ut for pe¬
pantomime „Brudesloret“, sombel og roper det pleiiske hat, han
igaaraftes orfortes for ferste gang paa
altid har felt til sin svoger. Hugo
hationalteatret.
lofter pistolen idet han siger: „Nu er
Da personerne er og skal vare
du ferdig“, og doktoren falder be¬
stumme, maa saa et eller andet or¬
svimet om i stolen.
kesterinstrument optrede paa deres
Dette korte referat gir bare til¬
vegne og uttrykke, hvad situationen
narmelsesvis en idé om, hvor lavet
krasver. Orkestret maa altsaa kom¬
stykket er. Det er den rene konstruk¬
me til at spille en endnu sterre rolle
tion, uten natur og — paa enkelte
end i den moderne opera. Det skalrepliker neer — uten poesi. Doktoren!:
ikke alene overta karaktertegningen,
er saaledes niermest en bunke sur
sjelelivets avskygninger og stem¬
pidagogik. Jo mere man ser av ham,
ningsmaleriet; men det skal ogsaa desto mere undrer man sig over, at
ved forskjellige leiligheter forestille denne kolde moralptakende dum¬
selve den menneskelige stemme. rian, som bare beundrer sig selv, harse
Naar dette gjeres i „Brudesloret“, kunnet vinde et navn som lage. Dets!
man derfor regnes hr. Nicolai Hal¬
synes virkningen mig at vare
langt ringere, end ved de strengt pan¬
vorsen til ire, at han fik gjort dok¬
e
tomimenssige oplrin. Blandt disse
toren saapas utholdelig, at man
23. Der Schleier der Pierrette
Telephen 12.291.
„9
„ODSERTER
I. Seterr. behördl. konz. Unternehmen für Zeitungs-Ausschaltte
Wien, I., Concordlaplatz 4.
Vertretungen
in Berlin, Basel, Budapest, Chicago, Cleveland, Christiasia,
Geaf, Kopenhagen, London, Madrid, Mailand, Minneapolta,
Nee-Vork, Paris, Rom, San Francisco, Stockbolm, St. Petese¬
burg, Toronto.
Seclesagebe, #
Ausschnin am Heidlirre Ategs
vom)2. 5
Weteeun
usen og Egil Eide 1 hovedrollerne.
Felix Salten: „Livets alvor“.
Ntum teaterkunst.
Foran „Brudesloret“ gik en en¬
akter av Felix Salten: „Livets al¬
„Brudesloret“
Hovedmotivet er her, at den
ansete laege, regjeringsraad dr. Kon¬
Enhver, som kjender Richard
rad Hopfner kaldes til sin svoger,
Wagners senere verker, vil vite, at¬
friherre Hugo von Neustift for, at
der findes dramatiske situationer,
undersoke denne, da han feler sig
Hvor ord ikke alene er overflodige,
syk. Doktoren erklarer, at den unge
men vilde virke likefrem forstyrrende,
mand bare har en kort tid at leve.
mens det stumme spil og orkestret i Friherren gripes forst av en forfer¬
forening utfylder de kunstneriske delig angst, men fatter sig saa og
krav. Idealet av en pantomime vilde Itruer med at skyte doktoren for av
vere, om en riekke av saadanne sce-Idenne at lare, siger han, hvorledes
ner kunde sammenfeies til et heltman skal se deden i einene. Litt
verk. En saa streng fremgangsmaate efter litt begynder doktoren at tro,
vilde sikkert volde de sterste van-Tat truslen er alvorlig ment. Han
skeligheter, og — saavidt mig be-gaar da fra moraliseren over til at
kjendt — er det heller ikke forsekt. Itrygle om sit liv, idet han samtidig
Man er i pantomimen vant til atforsikrer Hugo, at han ikke skal de:
finde optrin, hvor tale eller sang er „Jeg skal gjore alt for at redde dig.“
underforstaat. Dette er da ogsaa til-Men da hverken benner eller lefter
forldet i Schnitzlers og Dohnanyis fnytter, skjalder han Hugo ut for pe¬
pantomime „Brudesloret“, sombel og roper det pleiiske hat, han
igaaraftes orfortes for ferste gang paa
altid har felt til sin svoger. Hugo
hationalteatret.
lofter pistolen idet han siger: „Nu er
Da personerne er og skal vare
du ferdig“, og doktoren falder be¬
stumme, maa saa et eller andet or¬
svimet om i stolen.
kesterinstrument optrede paa deres
Dette korte referat gir bare til¬
vegne og uttrykke, hvad situationen
narmelsesvis en idé om, hvor lavet
krasver. Orkestret maa altsaa kom¬
stykket er. Det er den rene konstruk¬
me til at spille en endnu sterre rolle
tion, uten natur og — paa enkelte
end i den moderne opera. Det skalrepliker neer — uten poesi. Doktoren!:
ikke alene overta karaktertegningen,
er saaledes niermest en bunke sur
sjelelivets avskygninger og stem¬
pidagogik. Jo mere man ser av ham,
ningsmaleriet; men det skal ogsaa desto mere undrer man sig over, at
ved forskjellige leiligheter forestille denne kolde moralptakende dum¬
selve den menneskelige stemme. rian, som bare beundrer sig selv, harse
Naar dette gjeres i „Brudesloret“, kunnet vinde et navn som lage. Dets!
man derfor regnes hr. Nicolai Hal¬
synes virkningen mig at vare
langt ringere, end ved de strengt pan¬
vorsen til ire, at han fik gjort dok¬
e
tomimenssige oplrin. Blandt disse
toren saapas utholdelig, at man