4.9. Anato
-
box 8/7
u
492
Budapest szinházi krónika
credetis, nem, ez ráfogás volna, csak az akarjuk jeleni,
hogy Pekár Gyula nem tartozik az irodami újitók közé,
azok közé, akik új csapásokat vágnak a súrkben, akik az
utánuk jövóknek mutatnak utat. Ellenkezóleg: neki mutat-
ták meg et a utat mások so een a uton halad, bizo-
nyos, hogy derekaan. Tragédiat it, ket hatalmas vétkezó
históriáját, akiknek egyike a szerelem es az asszonyi húseg
ellen vétett, a másika a barátja életét oltotta ki. Elbuknak
mind a ketten, a életikkel fizetnek a vétekert. S az életüket
sajat kezük vesziel, Draghy Eva eskuje, ketts ngyilkossag-
gal végzódik, éppen gy mint Romeo es Julia, vagy a
Duchess ot Padova vagy Aboszorkány. E a ketts nyl-
kossa sainte tipikus jellem vonása annak a romantikus iskolá-
nak, amelyhez Pekár Gyula úgy a multival, mint ennél a
legujab darabjánál fova tartozik és — meg kell mondai¬
ez a ketts öngyilkossag a mi lelkunknek egy kissé idegen.
Nem ez az egyeduli idegenszereg Pekár Gyula darab¬
jában, de ez talán a legszembellóbb s azert emlitettem
elóször. Pedig bizonyos, hogy nem indokolatian es nem is
Ichetellen. Sot a sajat jeleninkben szinte naponta el fordel,
az igazán mellées, hogy ebben az eselben a merget vagy
a Browningot tor helyettesti. Es azert mégis idegen, mégis
irtozunk tóle, mégsem a XX. század embernek a lelkéhez
simuló. A napilapokban a rendori hirek kööt húzedik meg
s vajjon hányan néznék végig közlink az életben et a
ketts meghalsi jelenetet? Nos, a szinpad nagyon kel
all a élethez s az impresiók majdnem szelik egymast,
nem szivesen latom drámában az olyan dolgokat, amelyk-
tól irtózom a valosagban. S úgy gondolom, ez az oka annak,
hogy a modern drama kihagyta a gylko rekvizitumai közl.
A bukás, a buntetés a modern drámában már nem a puszta
fizikai élet befejez se alta eri a host, ez nagyon kedet-
leges és egy kissé brutalis, a modern drama úgyszólván
kizárólag a pszichikumok kul valogata azeszkózeit es mi
magunk is pszichikai erk harát akarjuk látni.
Es en at hiszem, hogy az az iskola, amelyból Pekár Gyula
darabia valo samelynek ez a darab ketségtelenul jelentoseg¬
teljes produktuma, azert nem tudia mar megfogni a lelke¬
ket, azert idegenzer elottink, mert kevés benne a pszichi¬
-
box 8/7
u
492
Budapest szinházi krónika
credetis, nem, ez ráfogás volna, csak az akarjuk jeleni,
hogy Pekár Gyula nem tartozik az irodami újitók közé,
azok közé, akik új csapásokat vágnak a súrkben, akik az
utánuk jövóknek mutatnak utat. Ellenkezóleg: neki mutat-
ták meg et a utat mások so een a uton halad, bizo-
nyos, hogy derekaan. Tragédiat it, ket hatalmas vétkezó
históriáját, akiknek egyike a szerelem es az asszonyi húseg
ellen vétett, a másika a barátja életét oltotta ki. Elbuknak
mind a ketten, a életikkel fizetnek a vétekert. S az életüket
sajat kezük vesziel, Draghy Eva eskuje, ketts ngyilkossag-
gal végzódik, éppen gy mint Romeo es Julia, vagy a
Duchess ot Padova vagy Aboszorkány. E a ketts nyl-
kossa sainte tipikus jellem vonása annak a romantikus iskolá-
nak, amelyhez Pekár Gyula úgy a multival, mint ennél a
legujab darabjánál fova tartozik és — meg kell mondai¬
ez a ketts öngyilkossag a mi lelkunknek egy kissé idegen.
Nem ez az egyeduli idegenszereg Pekár Gyula darab¬
jában, de ez talán a legszembellóbb s azert emlitettem
elóször. Pedig bizonyos, hogy nem indokolatian es nem is
Ichetellen. Sot a sajat jeleninkben szinte naponta el fordel,
az igazán mellées, hogy ebben az eselben a merget vagy
a Browningot tor helyettesti. Es azert mégis idegen, mégis
irtozunk tóle, mégsem a XX. század embernek a lelkéhez
simuló. A napilapokban a rendori hirek kööt húzedik meg
s vajjon hányan néznék végig közlink az életben et a
ketts meghalsi jelenetet? Nos, a szinpad nagyon kel
all a élethez s az impresiók majdnem szelik egymast,
nem szivesen latom drámában az olyan dolgokat, amelyk-
tól irtózom a valosagban. S úgy gondolom, ez az oka annak,
hogy a modern drama kihagyta a gylko rekvizitumai közl.
A bukás, a buntetés a modern drámában már nem a puszta
fizikai élet befejez se alta eri a host, ez nagyon kedet-
leges és egy kissé brutalis, a modern drama úgyszólván
kizárólag a pszichikumok kul valogata azeszkózeit es mi
magunk is pszichikai erk harát akarjuk látni.
Es en at hiszem, hogy az az iskola, amelyból Pekár Gyula
darabia valo samelynek ez a darab ketségtelenul jelentoseg¬
teljes produktuma, azert nem tudia mar megfogni a lelke¬
ket, azert idegenzer elottink, mert kevés benne a pszichi¬